Politics
Kamala Harris osigurava predsedničku kandidaturu demokrata
Kamala Harris je dostigla potrebnu većinu delegatskih glasova za predsedničku kandidaturu Demokrata i time će se u novembru suočiti sa Donaldom Trampom.
![](https://images.prismic.io/eulerpool/Zq3k2EaF0TcGIqbV_IMG_0977.jpeg?auto=false)
Kamala Harris je obezbedila potrebnu većinu glasova delegata kako bi se kandidovala za predsednika ispred Demokratske stranke na izborima u novembru. To je saopštilo rukovodstvo Demokrata nakon što je Harris postigla potreban broj glasova na online glasanju. Harris će se tako suprotstaviti bivšem republikanskom predsedniku Donaldu Trampu.
Demokrate su pomerile izbor svog kandidata kako bi ispoštovale rokove za štampanje glasačkih listića u određenim državama i smestile ga pre početka velikog partijskog skupa sredinom avgusta u Čikagu. Glasanje, koje je počelo u četvrtak, traje do ponedeljka uveče. Ipak, Haris je već obezbedila potrebnu većinu od oko 4000 glasova delegata. Kako je bila jedina kandidatkinja, njena nominacija se smatrala formalnošću.
U svojoj izjavi, 59-godišnja žena je izrazila čast i naglasila da kampanja neće biti laka, ali je izrazila uverenje da će uspeti. "Znam da smo dorasli ovom izazovu", rekla je Haris.
Vrhuška Partije pozvala je delegate koji još nisu glasali da to učine u narednim danima. Službeni konačni rezultat glasanja biće objavljen nakon završetka glasanja.
Kongres demokrata održava se od 19. do 22. avgusta u Čikagu. Izvorno je tamo trebalo da se održi nominacija kandidata, slično kao što su republikanci u julu na kongresu u Milvokiju zvanično nominovali Trampa za predsedničkog kandidata.
Demokrati su, međutim, već pre nekoliko meseci pokrenuli postupak kako bi ubrzali nominaciju i obavili je digitalno. Razlog za to su bili rokovi u saveznim državama do kojih stranke moraju potvrditi svoje kandidate da bi bili na glasačkim listićima. Posebno je odlučujuću ulogu igrao rok u saveznoj državi Ohajo koji je istekao pre stranačkog kongresa.
Harris je postala glavna kandidatkinja demokrata nakon što se američki predsednik Joe Biden povukao iz izborne trke. Ovaj 81-godišnjak je bio pod pritiskom zbog svoje starosti i sumnji u njegovu mentalnu sposobnost i na kraju je najavio povlačenje iz predsedničke trke. Biden je predložio Harris kao svoju naslednicu, a stranka joj je brzo pružila podršku.
Uz podršku stranke, Harris sada ulazi ojačana u predizbornu kampanju protiv Trumpa. Već je sakupila milione donacija i u prvim anketama stoji bolje nego što je Biden stajao. Da li će Harris zaista pridobiti američke glasače, pokazaće se u narednim nedeljama.
Harris bi mogla osvojiti glasove posebno među mlađim biračima, koji nisu pokazali mnogo entuzijazma za 81-godišnjeg predsednika Bidena. Takođe, žene i osobe druge rase bi se mogle više poistovetiti sa ćerkom Jamajčanina i Indijke nego sa Bidenom ili Trumpom, koji sa svojih 78 godina ostaje jedini “stari beli muškarac” u trci.
Tramp i republikanci su počeli da prikazuju Harisovu kao "kvotnu kandidatkinju" zbog njenog pola i boje kože, i na druge načine je rasistički ili seksistički napadaju. Harisova naglašava za uzvrat svoj kontrast u odnosu na konzervativce, posebno podršku za liberalno pravo na abortus.
Srž problema Harris će se morati braniti od optužbi republikanaca da je odgovorna za migracionu politiku Bidenove administracije. Biden joj je kao potpredsednici poverio zadatak „suzbijanja uzroka migracija”. Iako je broj ilegalnih prelazaka granice poslednjih dana opao, oni i dalje ostaju centralna tema sporova u američkoj izbornoj kampanji i posebno su važni u takozvanim swing državama.