Wealth
Vācieši krāj zeltu: stieņi un monētas ir populāri
Neskatoties uz cenu pieaugumu: pēc pandēmijas izraisīta pieprasījuma pieplūduma zelts kā droša patvēruma līdzeklis joprojām ir ļoti pieprasīts.
![](https://images.prismic.io/eulerpool/ZjiDtEMTzAJOCjy6_Eulerpool-AlleAktien-Deutsche-horten-Gold-Barren-und-Munzen-beliebt.jpeg?auto=false)
Vācijā zelts pēc koronavīrusa pandēmijas saglabājas kā iecienīts ieguldījuma objekts. Berlīnes Steinbeis augstskolas veiktais pētījums Reisebank uzdevumā parāda, ka vācieši, neskatoties uz augstajām cenām, turpina ieguldīt zeltā. Pašlaik privātajā īpašumā atrodas 9034 tonnas zelta, kas ir nedaudz mazāk salīdzinot ar 2021. gadu, kad tika reģistrētas 9089 tonnas. Tomēr zelta stieņu un monētu daudzums ir pieaudzis: no 5194 tonnām 2021. gadā līdz 5229 tonnām.
Zelta popularitāte kā ieguldījumu opcija lielā mērā ir saistīta ar tā lomu kā inflācijas aizsardzību. 61 procenti Vācijas iedzīvotāju kaut kādā veidā ir zelta īpašnieki. Neskatoties uz trūkstošajām procentu vai dividendēm izmaksām, zelts tiek uzskatīts par vērtību stabilitāti nodrošinošu ieguldījumu. Īpaši križu laikos ieguldītāji meklē drošību dārgmetālā.
Augstās cenas neattur investorus. Gada sākumā vienas troy unces zelta cena sasniedza rekordaugstu 2431 dolāru. Saskaņā ar Louise Street no Pasaules Zelta padomes, zelta cena 2024. gadā varētu turpināt strauji pieaugt.
Zelta īpašumi vērā ņemami pieauguši jaunāko vācu paaudžu, Z paaudzes, vidū, kas arvien vairāk atklāj zeltu kā ieguldījumu. Pētījuma autoram un Steinbeisa Augstskolas Finanšu pakalpojumu pētījumu centra loceklim Jensam Kleinem viedoklis, ka tas atspoguļo šīs paaudzes tiešo pieredzi ar augstām inflācijas likmēm.
Pētījums arī uzskatāmi parāda pastāvīgo tendenci uz fizisko zelta ieguldījumiem Vācijā, neatkarīgi no svārstīgajām tirgus cenām. Tas izpaužas ne tikai privātajā, bet arī institucionālajā sektorā, kur fiziskā zelta krājumi gan ir samazinājušies, taču joprojām paliek nozīmīgi.