CrowdStrike'i nurjunud värskendus põhjustas mitmeid IT-tõrkeid paljudes ettevõtetes ja asutustes, kes plaanivad nüüd küberturbe pakkuja vastu samme astuda. Eriti raskelt said kannatada Schleswig-Holsteini ülikoolikliinikum (UKSH), kus märkimisväärsed IT-tõrked häirisid oluliselt haigla tööd. Patsiente ei saanud ei vastuvõtule võtta ega välja kirjutada, infotahvlid ja suunaviidad lakkasid töötamast ning Kieli campusel tuli tühistada umbes 70 operatsiooni. UKSH juhatuse esimees Jens Scholz ütles Golem.de-le: "Me olime sunnitud tühistama rohkem operatsioone, kui me kartsime." Lisaks olid erakorralise meditsiini osakonnad mitu tundi töövõimetud, mistõttu tuli erakorralisi patsiente ravida lähimates kliinikutes. Kliiniku juhtkond plaanib nüüd esitada kahjunõudeid, et kompenseerida rahalised kahjud ja mittevaraline kahju.
Ka Zürichi lennujaam oli puuduliku uuenduse tõttu mõjutatud, mis viis 19. juulil hilinemiste ja lendude tühistamisteni. Eriti tugevasti puudutas intsident Šveitsi lennuliiklusteenindust Skyguide, mis oli Berni rakenduskõrgkooli digitaliseerimise professori Matthias Stürmeri sõnul sellisteks juhtumiteks halvasti valmistunud. Skyguide'i hagiavaldusse suhtub Stürmer aga skeptiliselt, sest CrowdStrike märgib oma üldtingimustes, et tarkvara ei tohiks kasutada kriitilistes rakendustes nagu lennuliiklusteenindus. Skyguide pidi nende tingimustega nõustuma, et tarkvara kasutada, mis nõrgendab nende õiguslikku positsiooni.
CrowdStrike'i IT-rike omas ulatuslikke tagajärgi ja toob esile küberjulgeolekutarkvara kasutamisega seotud riskid. Ettevõtted ja asutused seisavad nüüd silmitsi väljakutsega tekkinud kahjusid hüvitada ja oma IT-turvastrateegiaid ümber mõelda.