Tee elämäsi parhaat sijoitukset fair value · 20 million securities worldwide · 50 year history · 10 year estimates · leading business news
Alkaen 2 euroa Mongolia Työllisyysaste
Osakekurssi
Tämänhetkinen työllisyysaste Mongoliassa on 55,9 %. Työllisyysaste Mongoliassa nousi arvoon 55,9 %nä päivänä 1.9.2023, kun se oli 54,5 %nä päivänä 1.6.2023. Välillä 1.9.2006 ja 1.12.2023 työllisyysasteen keskiarvo Mongoliassa oli 55,61 %. Korkein arvo saavutettiin päivänä 1.9.2012 ja oli 60,30 %, kun taas alin arvo kirjattiin päivänä 1.3.2021 ja oli 50,10 %.
Lähde: National Statistical office of MongoliaTyöllisyysaste ·
3 vuotta
5 vuotta
10 vuotta
25 vuotta
Max
Työllisyysaste | |
---|---|
1.9.2006 | 57,20 % |
1.12.2006 | 53,90 % |
1.3.2007 | 55,00 % |
1.6.2007 | 56,50 % |
1.9.2007 | 58,50 % |
1.12.2007 | 54,00 % |
1.3.2008 | 53,80 % |
1.6.2008 | 54,30 % |
1.9.2008 | 56,50 % |
1.12.2008 | 54,80 % |
1.3.2009 | 52,80 % |
1.6.2009 | 56,00 % |
1.9.2009 | 55,00 % |
1.12.2009 | 53,60 % |
1.3.2010 | 53,70 % |
1.6.2010 | 56,30 % |
1.9.2010 | 56,40 % |
1.12.2010 | 55,50 % |
1.3.2011 | 54,30 % |
1.6.2011 | 57,50 % |
1.9.2011 | 59,60 % |
1.12.2011 | 59,70 % |
1.3.2012 | 57,90 % |
1.6.2012 | 58,20 % |
1.9.2012 | 60,30 % |
1.12.2012 | 56,70 % |
1.3.2013 | 55,80 % |
1.6.2013 | 59,10 % |
1.9.2013 | 57,30 % |
1.12.2013 | 56,20 % |
1.3.2014 | 55,90 % |
1.6.2014 | 57,80 % |
1.9.2014 | 59,70 % |
1.12.2014 | 55,60 % |
1.3.2015 | 57,00 % |
1.6.2015 | 57,90 % |
1.9.2015 | 57,50 % |
1.12.2015 | 55,40 % |
1.3.2016 | 53,00 % |
1.6.2016 | 53,90 % |
1.9.2016 | 55,80 % |
1.12.2016 | 55,20 % |
1.3.2017 | 54,00 % |
1.6.2017 | 55,60 % |
1.9.2017 | 55,50 % |
1.12.2017 | 57,90 % |
1.3.2018 | 54,70 % |
1.6.2018 | 56,40 % |
1.9.2018 | 57,00 % |
1.12.2018 | 57,80 % |
1.3.2019 | 53,50 % |
1.6.2019 | 54,60 % |
1.9.2019 | 54,20 % |
1.12.2019 | 55,70 % |
1.3.2020 | 55,10 % |
1.6.2020 | 55,80 % |
1.9.2020 | 54,70 % |
1.12.2020 | 52,70 % |
1.3.2021 | 50,10 % |
1.6.2021 | 52,10 % |
1.9.2021 | 53,60 % |
1.12.2021 | 53,60 % |
1.3.2022 | 53,10 % |
1.6.2022 | 54,70 % |
1.9.2022 | 56,00 % |
1.12.2022 | 54,90 % |
1.3.2023 | 52,80 % |
1.6.2023 | 54,50 % |
1.9.2023 | 55,90 % |
Työllisyysaste Historia
Päivämäärä | Arvo |
---|---|
1.9.2023 | 55,9 % |
1.6.2023 | 54,5 % |
1.3.2023 | 52,8 % |
1.12.2022 | 54,9 % |
1.9.2022 | 56 % |
1.6.2022 | 54,7 % |
1.3.2022 | 53,1 % |
1.12.2021 | 53,6 % |
1.9.2021 | 53,6 % |
1.6.2021 | 52,1 % |
Vastaavia makrotalouden tunnuslukuja Työllisyysaste
Nimi | Tällä hetkellä | Edellinen | Taajuus |
---|---|---|---|
🇲🇳 Eläkeikä naiset | 55 Years | 55 Years | Vuosittain |
🇲🇳 Eläkeikäiset miehet | 60 Years | 60 Years | Vuosittain |
🇲🇳 Ostoaste | 57,6 % | 58,9 % | Kvartaali |
🇲🇳 Palkat | 2,235 milj. MNT /Month | 2,009 milj. MNT /Month | Kvartaali |
🇲🇳 Työssäkäyvät | 1,197 milj. | 1,193 milj. | Kvartaali |
🇲🇳 Työttömät henkilöt | 48 797 | 66 029 | Kvartaali |
🇲🇳 Työttömyysaste | 3,9 % | 5,2 % | Kvartaali |
🇲🇳 väestö | 3,5 milj. | 3,45 milj. | Vuosittain |
🇲🇳 Vähimmäispalkat | 660 000 MNT/Month | 550 000 MNT/Month | Vuosittain |
🇲🇳 Valmistuksen palkat | 2,029 milj. MNT /Month | 1,884 milj. MNT /Month | Kvartaali |
Makroseiten muille maille Aasialaiset
- 🇨🇳Kiina
- 🇮🇳Intia
- 🇮🇩Indonesia
- 🇯🇵Japani
- 🇸🇦Saudi-Arabia
- 🇸🇬Singapore
- 🇰🇷Etelä-Korea
- 🇹🇷Turkki
- 🇦🇫Afganistan
- 🇦🇲Armenia
- 🇦🇿Azerbaidžan
- 🇧🇭Bahrain
- 🇧🇩Bangladesh
- 🇧🇹Bhutan
- 🇧🇳Brunei
- 🇰🇭Kambodža
- 🇹🇱Osttimor
- 🇬🇪Georgia
- 🇭🇰Hongkong
- 🇮🇷Iran
- 🇮🇶Irak
- 🇮🇱Israel
- 🇯🇴Jordania
- 🇰🇿Kazakstan
- 🇰🇼Kuwait
- 🇰🇬Kirgisia
- 🇱🇦Laos
- 🇱🇧Libanon
- 🇲🇴Macau
- 🇲🇾Malesia
- 🇲🇻Malediivit
- 🇲🇲Myanmar
- 🇳🇵Nepal
- 🇰🇵Pohjois-Korea
- 🇴🇲Oman
- 🇵🇰Pakistan
- 🇵🇸Palestiina
- 🇵🇭Filippiinit
- 🇶🇦Katar
- 🇱🇰Sri Lanka
- 🇸🇾Syyria
- 🇹🇼Taiwan
- 🇹🇯Tadžikistan
- 🇹🇭Thaimaa
- 🇹🇲Turkmenistan
- 🇦🇪Yhdistyneet arabiemiirikunnat
- 🇺🇿Uzbekistan
- 🇻🇳Vietnam
- 🇾🇪Jemen
Mikä on Työllisyysaste
Työllisyysaste: Talouskasvun ja hyvinvoinnin indikaattori Eulerpool on sitoutunut tarjoamaan tarkkaa ja ajantasaista makrotaloudellista dataa, joka auttaa käyttäjiämme ymmärtämään ja analysoimaan taloudellisia trendejä syvällisesti. Yksi merkittävimmistä taloudellisista indikaattoreistamme on työllisyysaste, joka tarjoaa arvokasta tietoa työmarkkinoiden terveydentilasta ja talouden yleisestä kehityksestä. Tässä artikkelissa käsitellään työllisyysasteen merkitystä, sen mittaamista ja vaikutusta talouteen sekä yhteiskuntaan. Työllisyysaste, tai työllisyysprosentti, kuvaa työikäisten (yleensä 15-64-vuotiaiden) henkilöiden osuutta, jotka ovat työllisiä. Tämä indikaattori on yksi tärkeimmistä mittareista työmarkkinoiden suorituskyvyn arvioimisessa. Työllisyysasteen nousu tai lasku voi viestiä työmarkkinoiden muutoksista ja antaa viitteitä talouden tilasta ja terveydestä. Työllisyysasteella on merkittävä vaikutus makrotalouteen monella tasolla. Ensinnäkin korkeampi työllisyysaste tarkoittaa yleensä korkeampaa verotulojen määrää, mikä parantaa valtion ja kuntien taloudellista tilannetta. Tämä puolestaan mahdollistaa paremman julkisen palveluiden rahoituksen, kuten terveydenhuollon, koulutuksen ja sosiaaliturvan. Toiseksi korkeampi työllisyysaste lisää kotitalouksien tuloja, mikä voi parantaa kulutuskysyntää ja tukea talouskasvua. Matala työllisyysaste sen sijaan voi aiheuttaa merkittäviä ongelmia taloudessa ja yhteiskunnassa. Alhainen työllisyys vähentää verotuloja, lisää sosiaaliturvamenoja ja voi johtaa julkisten palveluiden heikentymiseen. Lisäksi pitkäaikainen työttömyys voi aiheuttaa yksilöille taloudellisia vaikeuksia, henkistä stressiä ja sosiaalista syrjäytymistä. Työllisyysasteeseen vaikuttavat monet tekijät, kuten taloudellinen tilanne, koulutustaso, työmarkkinoiden joustavuus, työvoiman kysyntä ja tarjonta, sekä hallituksen politiikat. Talouden taantumat ja kriisit, kuten finanssikriisi tai COVID-19-pandemia, voivat vaikuttaa työllisyysasteeseen dramaattisesti. Taloudellinen elpyminen puolestaan voi parantaa työllisyysastetta merkittävästi. Koulutustasolla on suuri vaikutus työllisyysasteeseen. Koulutetummilla ihmisillä on yleensä parempi mahdollisuus saada työtä ja he ovat vähemmän alttiita työttömyydelle. Tämä johtuu osittain siitä, että koulutetut henkilöt omaavat useampia taitoja ja tietoja, jotka mahdollistavat heidän sopeutumisen nopeasti muuttuviin työmarkkinoiden vaatimuksiin. Työmarkkinoiden joustavuus on toinen tärkeä tekijä, joka vaikuttaa työllisyysasteeseen. Joustavat työmarkkinat, jotka mahdollistavat esimerkiksi osa-aikatyön, etätyön ja joustavat työajat, voivat parantaa työllisyysastetta erityisesti ryhmille, joilla on vaikeuksia osallistua kokopäiväiseen työhön, kuten vanhemmat, opiskelijat ja ikääntyneet työntekijät. Hallituksen politiikat, kuten työllisyys-, koulutus- ja sosiaaliturvapolitiikka, vaikuttavat myös merkittävästi työllisyysasteeseen. Hallitukset voivat toteuttaa erilaisia ohjelmia ja aloitteita, kuten työllisyyspalvelut, uudelleenkoulutusohjelmat, verohelpotukset ja työttömyysturva, jotka auttavat parantamaan työllisyyttä ja tukemaan työttömiä työpaikan löytämisessä. Työllisyysasteen mittaaminen ja seuranta on keskeinen tehtävä monille instituutioille, kuten kansallisille tilastokeskuksille, työvoimatoimistoille ja kansainvälisille järjestöille. Tilastokeskus tuottaa Suomessa säännöllisesti työllisyysasteeseen liittyvää dataa, joka perustuu työvoimatutkimuksiin ja muuhun relevanttiin dataan. Tämän datan pohjalta voidaan tehdä päätöksiä ja politiikkasuosituksia, jotka tukevat työllisyyttä ja talouskasvua. Työllisyysasteen muutokset voivat myös olla merkittävä indikaattori talouden syklistä. Korkea työllisyysaste voi viitata talouskasvun vaiheeseen, jossa yritykset ovat optimistisia ja palkkaavat lisää työvoimaa. Vastaavasti alhaisempi työllisyysaste voi viitata talouden taantumaan, jossa yritykset vähentävät henkilöstöä ja investointinsa. Makrotaloudellisessa analyysissä työllisyysaste yhdistetään usein muihin taloudellisiin indikaattoreihin, kuten bruttokansantuotteeseen (BKT), inflaatioon ja palkkakehitykseen, jotta saadaan kattavampi kuva talouden yleisestä tilasta. Työllisyysaste voi myös antaa viitteitä inflaatiopaineista: täystyöllisyyden oloissa palkat ja hinnat voivat nousta nopeammin, mikä vaikuttaa inflaatioon. Eulerpoolin kaltaisilla alustoilla, jotka tarjoavat makrotaloudellista dataa, on keskeinen rooli tarjoamalla käyttäjilleen helposti saatavilla olevaa ja selkeää tietoa työllisyysasteesta ja muista taloudellisista indikaattoreista. Työllisyysasteen tarkastelu ja sen analysointi auttaa sijoittajia, ekonomisteja, päätöksentekijöitä ja tutkijoita tekemään perusteltuja päätöksiä ja ennusteita talouden kehityksestä. Yhteenvetona voidaan todeta, että työllisyysaste on keskeinen indikaattori, joka tarjoaa arvokasta tietoa työmarkkinoiden tilasta ja talouden yleisestä kehityksestä. Se vaikuttaa laajasti taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin tekijöihin ja on tärkeä mittari hallituksille, yrityksille ja tutkimuslaitoksille. Eulerpoolin kaltaiset ammattimaiset makrotaloudellista dataa tarjoavat alustat auttavat varmistamaan, että käyttäjillä on käytettävissään luotettavaa ja ajantasaista tietoa työllisyysasteesta, mikä on olennaista taloudellisten päätösten ja analyysien tekemisessä. Työllisyysasteen seuranta ja analysointi tarjoaa mahdollisuuden ymmärtää paremmin talouden dynamiikkaa ja ennakoida tulevia trendejä, mikä on ratkaisevan tärkeää kestävän talouskasvun ja yhteiskunnan hyvinvoinnin edistämisessä.