Economics
Indkomstkløften lukker sig: Lavtlønnede haler ind
Takket være minimumslønsforhøjelse: Indkomsterne for lavtlønnede stiger mere end for højtlønnede.
![](https://images.prismic.io/eulerpool/ZjAJxd3JpQ5PTQJV_Eulerpool-AlleAktien-Einkommensschere-schliesst-sich-Geringverdiener-holen-auf.jpeg?auto=false)
I Danmark ses en positiv udvikling i indkomstfordelingen: Lønningerne for lavindkomsttagere er steget markant mere end for højindkomsttagere inden for et år. Denne udvikling skyldes især en forhøjelse af den lovpligtige mindsteløn, der er steget fra 9,82 euro til 12 euro i timen. Dette rapporterer det Statistiske Bundesamt for perioden april 2022 til april 2023.
Statistisches Bundesamt's data viser, at lønuligheden mellem de højeste og laveste indkomster er let faldet. Mens de øverste ti procent af de beskæftigede i gennemsnit tjente 2,98 gange indkomsten af det nederste tiende, var denne faktor året før på 3,28. De bruttotimelønninger for lavtlønnede er steget med 12,4 procent i den observerede periode, mens lønningerne i den øvre ende af skalaen kun er steget med 1,9 procent.
Denne udvikling har bidraget til, at indkomsten mellem lav- og højindkomsttagere er blevet en smule mere lige, en tendens, der ofte kræves socialt og politisk. I april 2023 var bruttotimelønnen for lavindkomsttagere på 12,25 euro, mens højindkomsttagere skulle tjene mindst 36,48 euro i timen.
Selvom de gennemsnitlige indkomster, det såkaldte medianindkomst, generelt er vokset langsommere – med en landsdækkende stigning på 4,3 procent – viser udviklingen, at indkomstspredningen forbliver større i Vesttyskland end i Østtyskland. Her er lønningerne generelt lidt lavere, men lønudviklingen er noget mere afbalanceret, med en stigning i medianindkomsten på 6,1 procent i øst sammenlignet med 4,2 procent i vest.
Disse statistikker belyser, hvordan regulatoriske indgreb som forhøjelse af mindstelønnen kan have direkte indvirkninger på indkomstfordelingen og på lang sigt bidrage til at reducere indkomstklyngen.